Între 16 și 18 februarie 2024, München a găzduit Conferința anuală de securitate de la München. Peste 150 de lideri mondiali se reunesc în Germania pentru a discuta despre provocările de securitate globală. Printre invitați se numără lideri ai UE, oficiali americani, inclusiv secretarul de stat Anthony Blinken, vicepreședintele Kamala Harries.
Secretarul general al NATO, Jens Stoltenberg, secretarul general al ONU, António Guterres, și președintele Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, vor participa, de asemenea, la eveniment. Președintele israelian Isaac Herzog, prim-ministrul palestinian Mohammad Shtayyeh, președintele azer Ilham Aliyev și ministrul de externe din Myanmar, Zin Mar Aung, vor merge, de asemenea, la München.
Principalele subiecte abordate în acest an au fost: Situația din Ucraina, Fâșia Gaza și inițiativele candidatului la președinția SUA, Donald Trump, de a schimba statutul NATO. Materialul de mai jos va examina fiecare dintre aceste teme în parte.
Războiul din Ucraina
Cel mai strălucit invitat al actualei conferințe de la München a fost Vladimir Zelensky. El participă la München pentru prima dată de la începutul războiului Rusiei împotriva țării sale. Agenția de știri dpa notează că prezența lui Zelensky la conferință este mai importantă ca niciodată pentru Ucraina, deoarece coaliția internațională în sprijinul țării sale se fisurează.
În cazul Ucrainei, pe primul loc pe ordinea de zi se află întrebarea dacă aliații occidentali își pot menține asistența acordată Ucrainei în respingerea agresiunii rusești. Republicanii din Congresul SUA blochează de luni de zile eliberarea unui nou pachet de ajutor militar de mai multe miliarde de dolari pentru Kiev.
![](https://romaniainform.ro/wp-content/uploads/2024/02/zelenski-msc-tw.jpg)
În același timp, Ucraina duce tot mai mult lipsă de muniție și arme occidentale după ce problema noului ajutor a fost blocată în Congresul SUA. În acest context, deja în timpul conferinței a venit vestea că trupele ucrainene au abandonat orașul Avdeevka, o suburbie a orașului Donețk. Dar este demn de remarcat faptul că liderii occidentali au încercat să dea asigurări cu privire la reluarea garantată a ajutorului militar.
Vicepreședintele american Kamalla Harris și cancelarul german Olaf Scholz, care a făcut din războiul Rusiei în Ucraina principalul subiect al discursului său, au declarat. “Amenințarea din partea Rusiei este reală”, a declarat Scholz și a cerut creșterea cheltuielilor pentru apărare pentru a descuraja Moscova. În general, destul de multe ziare germane au considerat că discursul său a fost lipsit de flamboaiant.
Mulți au remarcat modul în care Scholz a evitat de două ori un răspuns direct la întrebarea dacă Berlinul ar putea oferi Ucrainei rachete de croazieră TAURUS, pe care Kievul le cere de aproximativ un an. Unul dintre punctele importante ale conferinței, despre care a vorbit și cancelarul, este că Occidentul și NATO nu sunt în război cu Rusia și nu doresc să fie târâte în el. În acest sens, Scholz a precizat că partenerii occidentali “nu-și trimit soldații în Ucraina”.
Fâșia Gaza
O altă temă majoră a conferinței, care va eclipsa probabil Ucraina, va fi situația dramatică din Fâșia Gaza și căutarea disperată a unei soluții pașnice la conflictul din Orientul Mijlociu. Israelul este reprezentat la forumul de la München de președintele Yitzhak Herzog și de ministrul de externe Israel Katz. La conferință participă, de asemenea, înalți reprezentanți ai Autorității Naționale Palestiniene și ai statelor arabe vecine – Qatar, Arabia Saudită, Iordania și Egipt.
Conferința de la München a fost deschisă de secretarul general al ONU, António Guterres, ceea ce, potrivit dpa, nu va fi pe placul tuturor. Guterres a criticat aspru operațiunea militară a Israelului din ultimele luni în Fâșia Gaza, calificând-o drept inacceptabilă din cauza numărului mare de victime civile și a consecințelor umanitare catastrofale.
Această critică a fost preluată în mod pozitiv de majoritatea membrilor Adunării Generale a ONU, însă fostul ministru israelian de externe Eli Cohen a calificat continuarea mandatului lui Guterres în funcția de secretar general al ONU drept “o amenințare la adresa păcii mondiale.
Inițiativele lui Donald Trump
O altă temă majoră a conferinței de la Munchen a fost reprezentată de amenințările candidatului republican la președinția SUA, Donald Trump, de a refuza protecția acelor țări NATO care nu plătesc o rată stabilită de 2% din PIB pentru apărare. Aproximativ o duzină de congresmeni republicani participă la conferință, iar participanții la forum speră să audă clarificări din partea lor pe această temă. Vicepreședintele american Kamala Harris și secretarul de stat Anthony Blinken participă, de asemenea, la conferința de la München.
![](https://romaniainform.ro/wp-content/uploads/2024/02/Trump-NATO-Munich-Security-Conference-GettyImages-1186241816.jpg)
De asemenea, este important de remarcat că desfășurarea conferinței a fost schimbată în mod clar de vestea morții în închisoare a celui mai important lider al opoziției din Rusia, Alexei Navalny. Acest lucru a provocat un șoc în rândul experților și jurnaliștilor ruși și occidentali.
Aproape toată lumea vorbea despre această crimă și dădea vina pe autoritățile ruse. Numele lui Navalny a răsunat în discursurile liderilor occidentali din prima până în ultima clipă. Un discurs neprogramat al văduvei politicianului, Iulia Navalnaya, a fost unul dintre momentele emoționante ale conferinței. Sala a ovaționat-o în picioare timp de aproape un minut. Navalnaya a cerut ca președintele rus Vladimir Putin și anturajul său să fie trași la răspundere “pentru toate lucrurile teribile” pe care le fac Rusiei și familiei sale.
Moartea lui Navalny a devenit, de asemenea, subiectul principal al discuției despre “viitorul Rusiei”. Așa se face că la aceasta au participat doar femei – activista pentru drepturile omului Irina Shcherbakova, Zhanna, fiica activistului de opoziție Boris Nemtsov, ucis în 2015, și politologul Ekaterina Shulman. Zhanna Nemțova a declarat că “uciderea lui Alexei Navalny este un act de intimidare” și că începe o nouă etapă în istoria Rusiei.” Navalny a fost menționat și de președintele ucrainean Vladimir Zelenski, care a văzut în vestea morții sale un semnal din partea Rusiei către forum și Occident.
Una dintre principalele concluzii ale conferinței de la Munchen este de netăgăduit și, din păcate, tragică: Europa a început să se pregătească pentru un război lung în Ucraina. Și dacă în urmă cu un an se vorbea pe margine despre consecințele victoriei rusești în Ucraina pentru lume, acum a devenit un subiect de discuție pe podium. Dar este de asemenea important să realizăm că, chiar dacă Occidentul colectiv a început să vorbească despre posibilitatea înfrângerii Ucrainei. Dar și țările UE și NATO își dau seama ce tragedie ar putea fi aceasta pentru comunitatea mondială. Prin urmare, reluarea ritmului de ajutorare a Ucrainei este singura soluție corectă.