La 10 octombrie, președintele Ucrainei, Volodymyr Zelenskyy, și președintele României, Klaus Iohannis, s-au întâlnit la București. În cadrul întrevederii, președinții au discutat despre perspectivele viitoare ale statelor în domeniul apărării. Președintele ucrainean a declarat că partea română este pregătită să ofere Ucrainei asistență suplimentară în consolidarea apărării sale aeriene. De asemenea, Kievul va primi resurse suplimentare pentru trupele de artilerie. Dar, în plus, șefii de stat au discutat despre crearea unui nou proces de transport al cerealelor ucrainene. Despre aceasta în continuare în material.
La 17 iulie, Federația Rusă a trimis Turciei, Ucrainei și ONU obiecțiile sale cu privire la prelungirea “acordului privind cerealele” și a refuzat să îl prelungească. În plus, Ministerul Apărării al agresorului a declarat că, începând cu 20 iulie 2023, toate navele care urmează în Marea Neagră spre porturile ucrainene vor fi considerate ca fiind potențiali transportatori de încărcături militare.
![](https://romaniainform.ro/wp-content/uploads/2023/10/NDQwJmhhc2g9ZGViOTQ5NGVhNDBiMDdkMmUwNjQzYzlmNjg4MzA3Mzk.thumb_.jpg)
Din acel moment, Ucraina și comunitatea internațională au început să lucreze pentru a crea un proces alternativ de aprovizionare cu cereale. Procesul a început cu o încercare de a utiliza ruta feroviară. însă aceasta nu a fost în măsură să transporte cel puțin jumătate din volumul total de alimente ucrainene. Prin urmare, în perioada august-septembrie, a început procesul de construire a unui nou mecanism.
Începutul prăbușirii blocadei Federației Ruse a fost spart de nava israeliană Ams1. Nava israeliană Ams1 a fost urmată de navele sub pavilion grecesc și turc/georgian Sahin 2 și Yilmaz Kaptan. Acestea au sosit în porturile ucrainene sub escorta avioanelor de recunoaștere ale NATO, în timp ce avioanele de luptă ale Alianței erau la datorie. Trebuie remarcat faptul că niciuna dintre nave nu a ascuns punctul final de sosire.
La 16 august, nava de containere Joseph Schulte a devenit prima navă care a utilizat coridorul temporar pentru circulația navelor comerciale către și dinspre porturile din regiunea Odesa Mare. Ucraina a propus această rută în cererea sa adresată Organizației Maritime Internaționale (OMI). Ca urmare, coridorul a devenit permanent. Acesta a început să fie folosit pentru a trimite cereale pe piețele africane și asiatice.
Acum, Ucraina înființează al doilea coridor permanent.
Și despre acest lucru au vorbit șefii de stat.
![](https://romaniainform.ro/wp-content/uploads/2023/10/Black-Sea-grain-export-corridor-Russia-will-continue-to-slow-walk-inspections.jpg)
În curând va fi creat un nou coridor pentru cereale prin Moldova și România, care va completa procesul de creare a unui proces de transport alternativ. Și nu va fi mai puțin eficient decât mecanismul creat cu participarea Federației Ruse. Klaus Iohannis a spus că acum aproape 60% din volumul total al exporturilor de cereale din Ucraina este transportat prin România. Punctul final va fi reprezentat de porturile din Grecia.
Astfel, se va forma o coloană vertebrală comună a rutei. Cerealele vor fi exportate din porturile ucrainene prin apele din România, Moldova sau Bulgaria. Apoi, produsele agricole vor fi transportate pe calea ferată prin România și Bulgaria până în porturile Salonic și Alexandroupolis. Singurul lucru care trebuie să fie finalizat este securitatea efectivă a navelor. În caz contrar, se poate repeta situația în care o navă a fost aruncată în aer pe o mină, de exemplu, nava turcească KAFKA METTLE.
După rezolvarea acestor probleme, Kievul va finaliza lunga căutare a celei mai bune soluții pentru a-și îndeplini obligațiile față de comunitatea mondială. La urma urmei, președintele Ucrainei, Volodymyr Zelensky, a declarat în repetate rânduri că prioritatea părții ucrainene nu este să câștige bani pe cereale, ci să prevină un eventual șantaj din partea Rusiei. Iar ucrainenii vor realiza acest lucru prin persistența și onestitatea lor în chestiuni legate de cooperarea internațională.